Subject: mRiik ja selle arengu kitsaskohad
From: Doris Põld <[email-masked]>
To: "Tiit Riisalo", "Luukas Ilves", "Mirjam Rannula_D",Indrek Õnnik, "Joosep Tiks"
Date: Mon, 10 Jul 2023 18:44:11 +0200

Hea minister Riisalo ja teised Eesti e-riigi gurud

Nagu Luukasele reedesel kohtumisel lubatud sai edastan ka kirjalikult ITL
liikmete arvamused ja mõtted seoses mRiigiga. Oleme igakülgselt valmis
edasisteks aruteludeks.

Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liit (edaspidi: ITL) ja
selle liikmed on jälginud Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium
(edaspidi: MKM) tegevust Ukraina Diia rakenduse alusel loodud mRiik
rakenduse piloteerimisel. Kui meieni jõudis info, et tegemist ei ole
piloteerimisega, vaid tegeletakse juba MVP turule laskmise
ettevalmistamisega, otsustasime oma seisukohti, muresid ja ettepanekuid
MKM-ga jagada, et ära hoida võimaliku kahju. Selleks oleme viimasel kuul
korduvalt MKM inimestega kohtunud ja infot vahetanud. Allpool on koondatud
ITL liikmeskonna ühisarvamus ja seisukohad mRiik rakenduse osas.

Olles arvesse võtnud kõik MKM-i poolt toodud argumendid ja seni meile
teatavaks tehtud informatsiooni mRiik lahenduse kohta, tekitab ITL-i
liikmeskonnale laiemalt (so. arvestatavale hulgale IKT sektori
ettevõtetele) endiselt muret, et MKM soovib kiirkorras lansseerida
lahendust, mis ei paku täna kodanikule ühtegi reaalset funktsionaalsust.
mRiik rakenduse aluseks olev Ukraina Diia rakendus on loodud Ukraina riigi
vajadustest lähtuvalt. Ukraina riigi ja Eesti e-riigi lahenduste olukord
on väga erinev. Allpool selle kohta mõned näited:

*	Ukrainas ei olnud kodanikel digitaalset identiteeti (autentimine
ja digiallkirjastamine). Eestis on tugev digitaalne identiteet olemas juba
üle 20. aasta. Hetkel on kodanikel valida lausa kolme tööriista vahel
(ID-kaart, Mobiil-ID, Smart-ID).
*	Ukrainas ei olnud kanalit kodanikele digitaalsete teenuste
pakkumiseks. Eestis on selline kanal (eesti.ee portaal) ligi 20 aastat
olemas. Portaal on praegu intensiivses arenduses, portaal on
mobiilisõbralik, portaali arendus arvestab oluliste suundumustega e-riigi
arengus (nagu sündmusteenused).
*	Ukraina ei ole EL liige ning seal ei rakendu Euroopa ühtne
andmekaitse üldmäärus GDPR. Eestis see rakendub, Eesti e-riigi rakenduste
loomisel on selle mõju arvesse võetud, näiteks nõusolekuteenuse
kasutamisega.

Positiivsena tuleb välja tuua, et Diia rakenduses on realiseeritud ka
mõningad funktsionaalsused, mida Eesti riik veel ei paku. Ennekõike
füüsiline isikutuvastamine mobiiltelefoni abil (s.t. ilma füüsilisi
isikuttõendavaid dokumente kaasas kandmata) - nn mDokumendid. Sellest
võiks ka Eestis kasu olla. Eestis on selles vallas tööd tehtud: nii
avalikus sektoris kui ka erasektoris. RIA viis läbi täpselt selleteemalise
projekti "Tõend kui platvorm" kus uuriti, kuidas seda funktsiooni
turvaliselt, avatud standardeid kasutades ning EL seadustega kooskõlas
realiseerida. ITL liikmed on (muuhulgas ka Eesti riigi toel) tegelenud
intensiivselt digikukrute alase uurimis- ja arendustegevusega.

Kuna Euroopa Liit on võtnud eIDAS 2 määrusega selge suuna ühtsete,
üle-Euroopaliselt koosvõimeliste, ühtsel seadusandlikul alusel põhinevate
digikukrute loomisele ja rakendamisele ning ka Eesti riigiasutused ja
ettevõtted osalevad intensiivselt selles protsessis, siis ei tundu
mõistlik seadusandliku alust mitteomava, ebaselgete turva- ja
privaatsusomadustega adhoc lahenduse kiirkorras kasutuselevõtuks. Tuleb
tähele panna, et füüsiline isikutuvastus on paljudes reaalse elu
protsessides (tervishoid, pangandus) oluline ja suurt tähendust omav
tegevus, mille puhul ebaselge juriidiline alus ning võimalikud
turvaprobleemid võivad põhjustada reaalset kahju kolmandatele osapooltele,
kes seda oma protsessides otsustavad kasutada.

ITL leiab, et kui riik teeb niivõrd suure ja kontseptuaalse muudatuse ja
hakkab pakkuma sedavõrd universaalset ja kriitilist teenust, siis peab see
olema igakülgselt läbimõeldud, täielikult seadusandlusega vastavuses ja
maksimaalselt osapoolte huve kaitsev. Digitaalsed dokumendi ilma
seaduslikku jõuta võivad põhjustada palju segadust.

Lisaks alates 23.06.2021 peavad kõik avaliku sektori mobiilirakendused
vastama ka WCAG 2.1 AA nõudele. Oleme kirjale lisanud eraldi analüüsi, kus
on väljatoodud murekohad, kus antud nõuetele vastavus pole tagatud.

Kokkuvõtlikult: Ukraina jaoks oli Diia rakenduse kasutuselevõtmine suur
samm edasi sellest kohast, kus nemad olid. Eesti jaoks ei oleks mRiik
rakenduse kasutuselevõtmine suur samm edasi, sest meie lähtekoht,
vajadused ja nõudmised on erinevad. mRiik rakenduse kasutuselevõtmine ei
annaks kodanikule just liiga palju uusi ja seniolematuid võimalusi.

Kahjuks on juhtunud nii, et Ukraina pool on Eesti võimalikku Diia sarnase
rakenduse kasutuselevõttu hakanud presenteerima suure sammuna ka Eesti
jaoks. Narratiiv on, et Eesti digiriik on eilne päev, Ukraina Diia on
homne päev ja Eesti otsus Diiat mRiigi nime all rakendada seda just
tõestab.

Selliseid kommunikatsioonis Eestit Ukraina kasuks ära kasutavaid juhtumeid
on olnud mitmeid ja see on juba mõju avaldanud meid külastavatele
delegatsioonidele (hiljutise delegatsiooni juhi esimene küsimus: ”palun
näidake meile Diiat”). See kahjustab otseselt meie ettevõtete võimalusi
eksportida Eesti IT-lahendusi ja põhjustab seeläbi majanduslikku kahju ka
Eesti riigile.

Hoolimata sellest, et Ukraina on Eestilt üle võtnud palju ideid ja
kontseptsioone, kuidas e-riiki ehitada ning ka reaalset tehnoloogiat, ei
paista see välja. Väga paljude riikide jaoks, kes võiks olla Eesti
IT-ettevõtete kliendid, on e-riigi fookuses ennekõike teenused kodanikele
ja ettevõtjatele, mitte riigi sisemine efektiivsemaks muutmine. Teenuste
pakkumisel on ennekõike executive tasemel väga oluline look-and-feel -
milline on esitluskiht ehk lõppkasutajale nähtav osa. Kui parim
esitluskiht on Ukraina Diia rakendus (mida tõestab väidetavalt see, et
maailma eesrindlikeim e-riik Eesti võttis selle üle), siis järelikult see
ongi parim e-riigi lahendus. Paraku just nii lihtne ongi tihti
otsustusprotsess, millest Eesti ettevõtted peavad end läbi võitlema.

Kui kaaluda plusse ja miinuseid, siis meie meelest oleks mRiik rakenduse
sellisel kujul käikulaskmine kahjulik: olulisi uusi probleeme ei
lahendata, küll aga tekitatakse suur ja pikaajaline kahju Eesti e-riigi
lahenduste ekspordile. Lisaks tekitaks kiirkorras mRiigi lansseerimine
segadust ka personaalse riigi kontseptsiooni osas, sest tõenäoliselt
avalikkus seda tõlgendaks just sellena.

ITL detailsemad ettepanekud, kuidas liikuda edasi riikliku
mobiilirakenduse loomisega oleksid järgmised:

1.	defineerida selgelt rakenduse koht Eesti e-riigi ökosüsteemis,
seeläbi ka rakenduse skoop ja seosed teiste e-riigi süsteemidega. mRiik ei
ole asi iseeneses, vaid osa süsteemist.
2.	defineerida mRiigi rakenduse roll personaalse riigi kontseptsiooni
realiseerimisel. Läheduse tõttu kasutajale võiks see olla suur, kuid teema
vajab läbiarutamist ja -mõtestamist.
3.	läbi viia kontseptsiooni turvaanalüüs, s.h. hinnata
privaatsusmõjusid (selle all ei mõelda olemasoleva süsteemi
turvatestimist).
4.	tuua sisse selge vahe Ukraina Diia rakenduse ja Eesti tulevase
mRiigi rakenduse vahele. Lugeda piloot edukalt lõppenuks. Luua mRiigi
lahendus, mis on selgelt Eesti visuaalse identiteediga, selgelt Eesti
e-riigi loogikast lähtuv, integreeritud Eesti e-riigi ökosüsteemiga ning
reaalselt kodanikule tema elu lihtsustvaid teenuseid pakkuv.

ITL ja ITL liikmed on igati valmis osalema ja aitama oma kompetentsidega
mRiigi lahenduse loomisel: on see siis visiooni sõnastamise, rakenduse
kasutatavuse ja väljanägemise, tehnilise platvormi, EL süsteemidega
haakuvuse, turvalisuse vms osas.

Koostööni

Doris Põld

Tegevjuht

Eesti Infotehnoloogia ja

Telekommunikatsiooni Liit

+372 511 44 11

[email-masked] <mailto:[email-masked]>